Je voda ve studánkách v Praze pitná?

RNDr. Jiří Čížek*, Ing. Petr Slavík**

* Ochrana podzemních vod, s.r.o. Bělohorská 31, 169 00 Praha 6, opv@opv.cz
** Magistrát hl. m. Prahy, Odbor městské zeleně, Vyšehradská 57, 128 00, Praha 2, petr.slavik@mag.mepnet.cz

Na objednávku odboru městské zeleně Magistrátu hl. m. Prahy byla v loňském roce provedena na území hlavního města inventarizace všech dostupných pramenních vývěrů - studánek. Po jejich alespoň částečném vyčištění provedli pracovníci 4. ZO ČSOP "Botič - Rokytka" ovzorkování všech 103 studánek za účelem zjištění základních kvalitativních parametrů podzemní vody. Konkrétně byly sledovány pH, železo, mangan, dusíkaté látky (amonné ionty, dusitany a dusičnany), chloridy, chemická spotřeba kyslíku a základní mikrobiologické ukazatele (koliformní a psychrofilní bakterie, Escherichia coli a enterokoky). Ve vybraných objektech byly změřeny i koncentrace aromatických a chlorovaných uhlovodíků (benzen, toluen, xyleny, dichloretheny, trichlorethen a tetrachlorethen), aby se případně potvrdily jejich zvýšené obsahy zjištěné při průzkumu prováděném firmou PÚDIS v roce 1994.
Naměřené koncentrace polutantů byly porovnány s normou pro pitnou  vodu ČSN 75 7111, s vyhláškou o pitné vodě  č. 376/2000 Sb. a s limity pro znečišťující látky dané Metodickým pokynem MŽP ČR platným od 31.7.1996. Příklad nejnižších a nejvyšších zaznamenaných hodnot je v následující tabulce:

Tabulka 1. Výsledky stanovení fyzikálních a chemických ukazatelů
Objekt	pH	Fe	Mn	NH4+	Cl-	NO2-	NO3-	CHSKMn	Psychrof.bakt.	
Jednotka	-	mg/l	mg O2/l	KTJ/ml	
Čisté  studánky	
Kaštanka - Petřín	7,6	0,042	<0,01	<0,1	26,6	0,020	27,8	1,9	40	
Libeňka - Libeň	7,6	0,11	0,041	<0,1	51,1	<0,01	38,5	0,6	8	
Petřínka - Peřín	7,8	0,045	<0,01	<0,1	26,6	0,030	27,9	1,9	58	
Urešova studánka - Kunratice	7,1	<0,02	<0,02	<0,1	44,1	<0,01	34,9	0,6	12	
Ve skále - Modřany	6,6	0,14	<0,01	<0,1	25,9	<0,01	47,5	2,9	157	
Závistská - Komořany	7,1	<0,02	<0,01	<0,1	86,8	<0,01	13,6	0,7	39	
nejvíce  znečištěné  studánky	
K Dýmači - Cholupice	6,6	0,59	0,017	<0,1	52,5	0,14	66,0	2,9	>1000	
Lysinka - Hodkovičky	5,4	<0,02	6,1	<0,1	231	0,042	48,5	0,8	466	
Pod Babou - Modřany	7,1	0,28	0,055	<0,1	34,3	0,033	52,0	1,0	>1000	
Pod Děvínem - Radlice	7,2	0,99	3,5	0,49	49,7	0,41	3,2	3,7	>4000	
Pod placatou skálou-Řeporyje	7,4	<0,02	<0,01	0,40	39,9	3,6	59,5	3,8	>20000	
Pod Točnou - Točná	6,9	1,0	0,62	0,66	42,0	2,6	55,0	5,8	>2000	
Šestákova std.-Divoká Šárka	7,4	0,33	0,035	<0,1	142	<0,01	59,0	1,8	1420	
U hřiště - Dubeč	7,4	0,018	0,74	<0,1	118,0	2,1	73,5	6,8	>20000	
ČSN 75 7111 Pitná voda	6 - 8	0,3	0,1	0,5	100	0,1	50	3,0	200	
Vyhláška 376/2000 Sb. 	6,5-9,5	0,2	0,05	0,5	100	0,5	50	3,0	200	
Metodický pokyn MŽP - A	není limitováno	0,12	25	0,025	není limitováno	
                                           B	není limitováno	1,2	100	0,2	není limitováno	
                                           C	není limitováno	2,4	150	0,4	není limitováno	
Vysvětlivky: 	KTJ - kolonii tvořící jednotka
	CHSK - chemická spotřeba kyslíku - manganistanovou metodou dle Kubela

		Z porovnání výše uvedených výsledků s limitními hodnotami dle ČSN 757111 Pitná voda, resp. s vyhláškou MZd č. 376/2000 Sb. vyplývá, že pouze v 6 ze 103 sledovaných studánek byla voda pitná (co se týká sledovaných parametrů). Naprostá většina vzorků nevyhovovala z hlediska mikrobiálních ukazatelů kvality vody, a to zejména zvýšeným počtem psychrofilních bakterií, koliformních bakterií a enterokoků. Zvláště přítomnost dvou posledně uvedených typů mikroorganismů pocházejících z fekálií je zarážející, neboť svědčí o průsaku znečištění ze septiků, žump, nebo kanalizací. Také obsahy chloridů a dusičnanů v mnoha vzorcích překračují jak limity pro pitnou vodu, tak kritérium "B" metodického pokynu MŽP. Limit pro sanaci "C" byl překročen u chloridů v podzemní vodě odebrané ve studánce Prdlavá (223 mg/l) a Lysinka (231 mg/l). Také obsahy jedovatých dusitanů byly ve dvou případech (U Hřiště v Dubči a pod Točnou v Točné) výrazně nad limitem pro sanaci!

		Naopak nízké hodnoty mikrobiálního oživení, které vyhovovaly limitům pro pitnou vodu, byly zjištěny jen ve 13 studánkách. Zlepšení bylo zaznamenáno u chlorovaných uhlovodíků, kde byly naměřeny až o dva řády nižší koncentrace než při průzkumu prováděném firmou PÚDIS v roce 1994.

Závěrem lze shrnout, že provedený průzkum kvality podzemní vody ze 103 studánek na území hlavního města Prahy prokázal špatnou kvalitu vody v těchto objektech. Pouze v šesti případech (viz první část tabulky 1.) vyhovovala voda ve sledovaných chemických a mikrobiologických parametrech normě pro pitnou vodu ČSN 75 7111 a vyhlášce MZd. číslo 376/2000 Sb.

Ve většině lokalit byly překročeny limitní ukazatele pro bakteriální znečištění, zejména u psychrofilních bakterií, koliformních bakterií a enterokoků. V několika případech dokonce obsahy sledovaných kontaminantů překročily i limity pro zahájení sanačního zásahu - tzv. kritérium "C" dle Metodického pokynu MŽP. 

Z uvedených výsledků vyplývá, že by se voda ze studánek na území hlavního města Prahy neměla používat jako voda pitná, ačkoli jsou v některých případech považovány místními obyvateli studánky za léčivé, ba i zázračné. Vzhledem k tomu, že se ve všech případech jedná o nezabezpečené zdroje vody a navíc nebylo možno analyzovat všechny potenciální kontaminanty, nelze doporučit využívání podzemní vody ani jedné ze studánek pro pitné účely.

Pozn.: Ilustrační foto z archivu odboru městské zeleně MHMP
Studánky:  „Topolka“ na hranici Pankráce a Podolí,, „Zázračná“ v Lysolajích, „Petřínka“ na Petříně a v „Červeném lomu“ v Prokopském údolí.